Představme si situaci, kdy je k příjmu pohotovostním lékařem, policií, nebo příbuznými přivezen pacient z důvodu ohrožení sebe samého, suicidality nebo ohrožení okolí. Jsou u něho známky akutní psychiatrické diagnózy, tedy např. ohrožení sebe z důvodu sebevražedného úmyslu či sebepoškození, akutní psychózy, demence s poruchami chování atd.
![](https://neklid.net/_files/200000091-2885b2885e/700/hospital-484848_1920.jpg)
Pacient je vyšetřen lékařem, psychiatrem. Provedena diagnostika a anamnéza, je vyloučena akutní život ohrožující somatická záležitost, například akutní intoxikace medikamenty, porucha vědomí atd. V tomto případě následuje nejprve léčba v příslušném oddělení, např. ARO, interní oddělení, neurologie.
Vyšetřující lékař tedy shledá, že se jedná o akutní psychiatrické onemocnění s nutností hospitalizace. Pacient je informován, že je lékař nucen jednat a pacient bude i proti své vůli přijat. Předpokládejme, že pacient trvá na svém okamžitém propuštění a odmítá veškerou medikaci. V tomto případě má lékař i přes nesouhlas pacienta možnost ho přijmout na lůžkové oddělení.
A zde jsou již legislativní úpravy, které musí lékař zohlednit. V červnu 2018 rozhodl nejvyšší ústavní soud v Německu, že každé použití omezujících prostředků (tedy přikurtování pacienta 5 punkty (nohy, ruce, břišní pas) nebo 7 punkty (fixace hrudníku k tomu) je SVOBODU omezující chování a je nutné schválení příslušným soudem.
Lékař samozřejmě smí a někdy musí z medicínských důvodů pacienta nechat přikurtovat. Jedná-li se o přikurtování, kde se předpokládá, že bude trvat dele než 30 minut a pacient se zákrokem nesouhlasí, musí lékař, předpokládejme s atestací, informovat telefonicky takzvanou soudcovskou pohotovost. Soudcovská pohotovost je k dispozici denně od 6-20 hodin, v té době je soudce telefonicky k dosažení a má se do zařízení dostavit, promluvit s lékařem, čte si posudek a jde k pacientovi a udělá si vlastní dojem. Pokud je pacient přijat mimo tuto dobu, a zůstane přikurtován déle než 30 minut, sepisuje lékař posudek, a ten je následující den předložen soudci. V Německu rozhoduje o každém pobytu pacienta proti jeho vůli v lůžkovém zařízení soudce do 24 hodin po přijetí. Posudky sepisuje vždy lékař s atestací. Často se stává, ze pacienta přijímá lékař bez atestace. Ten musí svého kolegu s atestací informovat, on sepisuje posudek.
Současně musí lékař sepsat protokol – lékařský posudek, kde je zdůrazněna nutnost dalšího léčebného pobytu v zařízení. Zde je popsán aktuální psychický stav pacienta, předpokládaná diagnóza a návrh jak dlouho má léčba trvat. Obvykle jsou navrženy 4 případně 6 týdnů. I kratší pobyt je možný – třeba 3 dny, při přijetí pro akutní intoxikaci alkoholem se sebevražedným chováním. Současně je lékařem v textu zdůrazněna nutnost podání medikamentu, zde lékař uvádí druhy medikamentů, dávkování atd.
Během přikurtování pacienta, pokud pacient vysloveně nesouhlasí, nelze standardně použít injekční preparáty. Tato možnost samozřejmě existuje, je to takzvaný zákrok oprávněný medicínský akutní případ, tato možnost je vyhrazena spíše pohotovostním lékařům v sanitce. Standardně jsem se s podáním léků v akutní psychiatrické situaci za dobu mého šestiletého působení na oddělení setkal pouze několikrát. Jednalo se o opravdu velice agresivní, neklidné případy. Pokud byl medikament podán, většinou injekce, je nezbytné důkladné vedení dokumentace, se zdůvodním proč.
V praxi se může stát, že pacient odmítá léky. Zde není možné opakovaně proti vůli pacienta aplikovat nějaké injekce, tablety atd. To je zásah do práv pacienta. Práva pacienta a jejich nedotknutelnost je premisa léčby na psychiatrii v Německu. Pokud je pacient akutně ohrožen, má samotné přikurtování i po dobu více dnů přednost před podáním medikace!
Ještě musím napsat, že pokud je pacient přikurtován, je nutné aby u lůžka byla trvale přítomna sestra. Není možné pacienta dát samotného do pokoje a sledovat ho kamerou. To je naprosto nepřípustné, i toto bylo v červnu 2018 nejvyšším soudem psychiatrickým zařízením určeno.
Co se týče přikurtování pacienta, i v tomto případě musí lékař tuto možnost medicínsky v posudku zdůvodnit. Déle než 24 hodin nemůže být žádný pacient přikurtován, aniž by ho viděl soudce a rozhodl takto.
To může znít, že vše rozhoduje soudce a ne lékař. V praxi se soudce, protože nemá medicínské vzdělání opravdu většinou přiklání na stranu lékaře a schvaluje pobyt v lůžkovém zařízení. Soudce není nepřítel lékaře, jeho funkce spočívá v ochraně práv pacienta!
Předpokládejme, že soudce rozhodne o nutnosti péče na lůžkovém oddělení. V posudku definoval lékař dobu, obvykle 4-6 týdnů a bylo to soudně schváleno. Pacient je písemně vyrozuměn. Pacientovi je přidělen pobočník, který mu při jeho případné stížnosti stojí k dispozici. Stížností mám na mysli například oprávněnost přezkoumání přikurtování po vypršení nutnosti tohoto zákroku. Pobočník stojí pacientovi k dispozici i pro jiné záležitosti, např. zajištění oblečení, finance, kontakt s úřady atd..
Příslušné paragrafy definují i právo pacienta na návštěvy. Odmítnutí návštěvy na lůžkovém oddělení je omezující prostředek, to může být nařízeno pouze primářem. V praxi jsem se odmítnutím možnosti návštěvy nesetkal. Pacient má také své oblečení. V našem zařízení neexistuje jednotné oblečení pro pacienty.
Další prodloužení je samozřejmě možné a někdy nutné. Pokud pacient po uplynutí 4-6 týdně trvá dále na propuštění a lékař je názoru nutnosti další péče na lůžkovém oddělení. Lékař musí opět sepsat posudek a zdůraznit proč je další léčba nutná, opět 4-6 týdnů. A opět rozhoduje soudce po vyslechnutí, shlédnutí pacienta.
Informace na základě pracovní zkušenosti ve větším psychiatrickém zařízení v Německu poskytl nejmenovaný zdravotník
18. 12. 2020 v 22:27
V Německu i u nás jsme v zásadě vázány stejnými mezinárodními úmluvami v oblasti lidských práv. I když nejmenovaný zdravotník uvádí, že se za 6 let působení na oddělení setkal pouze několikrát s podáním léků v akutní psychiatrické situaci, nevím zda i v Německu neporušili v tomto případě Umluvu OZP. Dle té nelze nedobrovolně umístit lidi postižením ,…
Pokud však vím v Německu nemají záchytky a popisované situace (kurtování z medicínských důvodů, podání jednorázově medikace ) se pravděpodobně týká spíše situací, ke kterým by u nás došlo na záchytkách. Jak omezit agresivní lidi se závislostmi, řešit nechci.
Článek zde byl původně také zveřejněn již za existence starého webu a za 6 let došlo ke změnám a dnes jsou již další pokyny Organizace spojených národů.
Níže dávám odkaz na Pokyny OSN k článku 14 Úmluvy o právech osob se zdravotním postižením
Přijaté během 14. zasedání Výboru, zorganizovaného v září 2015 v Ženevě
13. Výbor postavil na jisto, že je v rozporu s čl. 14 umožňovat detenci lidí s postižením na základě předpokládaného nebezpečí
těchto osob sobě samým nebo jiným. Nedobrovolná detence lidí s postižením na základě
ohrožení nebo nebezpečnosti, tvrzené potřeby péče nebo léčby nebo z jiných důvodů
svázaných se znevýhodněním nebo zdravotní diagnózou, odporuje právu na osobní svobodu a
vyúsťuje ve svévolné zbavení osobní svobody.
14. Lidé s mentálním nebo psychosociálním znevýhodněním jsou často považováni za
nebezpečné pro sebe sami nebo pro jiné, pokud nesouhlasí, anebo odmítají zdravotní nebo
terapeutickou léčbu. Všichni lidé, včetně lidí s postižením, mají povinnost nezpůsobit žádnou
újmu. Právní systémy, založené na vládě práva, mají trestní a jiné zákony, jejichž účelem je
reagovat na porušení této povinnosti. Lidem s postižením je často odepřena rovná ochrana
podle těchto zákonů … i prostřednictvím norem z oblasti duševního zdraví. Tyto zákony a procesy … a to zvláště práva na zákonný a spravedlivý proces
21. Výbor uvedl, že zbavení osobní svobody v trestním řízení by se mělo uplatňovat pouze
v krajních případech, pokud žádné programy odklonů, včetně restorativní justice, nejsou
dostatečné k tomu, aby pachatele odstrašily od další trestné činnosti.
Programy odklonů nesmí zahrnovat povinné režimy v oblasti duševního zdraví nebo vyžadovat,
aby jednotlivec čerpal služby duševního zdraví; takové služby by měly být poskytovány na
základě svobodného a informovaného souhlasu jednotlivce. (dodávám tedy na základě Smlouvy o péči o zdraví…, kde je ošetřovaný příkazce poskytovatele služby)
https://www.ochrance.cz/fileadmin/user_upload/CRPD/Umluva-komentare/Pokyny_Vyboru_OSN_pro_prava_osob_se_zdravotnim_postizenim_k_cl._14.pdf
30. 1. 2021 v 20:25
Vida, a mně dnes naštěstí už bývalá primářka bohnickýho neklidu vyhrožovala zákazem návštěv u přítele, budu-li ho nabádat k neléčení. Myslím, že byla jen nas….ná, že musí řešit, co předvádí jí podřízená doktorka, jen tak mimochodem hodně podobného ražení.
27. 3. 2022 v 9:28
Osobně by mne zajímalo, proč lékaři a zdravotní personál nejsou často kontrolování(?) Mají nejspíš větší zákonné pravomoci, než dokáží vůbec pojmout. Myslím si, že situace je velmi kritická, a mělo by se o problematice vztahů nemocnice, lékař, pacient psát a mluvit. Nedobrovolná hospitalizace člověka, který přišel o domov může být extrémní stress. Bohužel člověk s problémy, které si způsobil vlastní aktivitou, snadno nevyřeší. Já jsem pro ambice a cíle byla vystěhovaná až na ulici. V nemocnici jsem se ocitla 2x. Po prvé za amfetamin, který mi byl podáván nejspíš rado-by přítelem. Diagnóza: Akutní psychotická porucha se symptomy Schyzofrenie. Po 8.letech, kdy jsem byla napadána obviněním ze Schyzofrenie, jsem další hospitalizaci neunesla. Byla jsem půl roku bez domova, protože mi rodina zrušila trvalý pobyt v domě, s odůvodněním že nechtějí exekuce (splácela jsem úvěr na svůj byt z pronájmu). Protože z pracovních důvodu jsem byla roky v zahraničí, moc přátel nemám. Zato odpovědnost ano. Policie mne bez majetku vystěhovala na ulici. Pro celkem běžnou diskriminaci žen v mezinárodní kamionové dopravě, jsem se již neuchytila zpět v zaměstnání, kde jsem do 33.let pracovala…. Hospitalizace v PNB mi zachránila život. Bohužel, za cenu psychického zdraví. Když mne odmítli propustit z nemocnice, jsem v sebezáchovném půdu mluvila tak, aby nebylo snadno pochopitelné co se stalo. Protestovat proti psychiatrii nemělo cenu. Svůj boj jsem vzdala a zahrála nevědomě nemoc. Slova lze vyložit dvojsmyslné a Schyzofrenie byla na světě. Znalecký posudek byl stanoven, na základě protestu… Další posudek byl Schyzotp. porucha osobnosti. Nemohu tedy řádně pracovat, nemám kde bydlet, opatrovník neplní funkci opatrovníka. Díky opatrovníkovi žiju oficiálně třetím rokem bez nároku na to, prodat byt a požádat o příspěvek na bydlení. Hospitalizace mi poškodila nervy. Trpím bolestí od nervů. Prý se jedná o pocit…. Mám takový pocit, že toto, kdo nepoznal psychiatrii, soudy a právníky a opatrovníky……nepochopí.
15. 5. 2023 v 12:54
Kdovi jestli u nas ty zakony take nejsou, jen je proste nikdo nevymaha a soudy nefunguji na ochranu lidi, pacientu.
23. 4. 2024 v 15:19
Dobrý den,potřebuji pomoc.Má manželka která žije taky v Německu požádala o rozvod po26 letech.Ale problém je ten že na úkor nahrávek co si dělala po telefonu v nočních hodinách.Mě to nevadí ale to co mi potom furt tvrdila bylo až neuvěřitelné.Ma už dlouhodobi problém a to i s dětmi.Vše co mi řikala a dělala tvrdila že to dělám já a děti.Nevim kam se mám obrátit o pomoc.Uz jsem mluvil i s psychiatrem z Prahy.A ten mi řekl když jsem mu povyprávěl můj příběh,že se to musí okamžitě řešit.Ale jak mám ženu přinutit k tomu aby tam šla.Může mi někdo pomoc prosím.Je to vážná věc
22. 8. 2024 v 6:10
Dobře ránko vám přeju Potřebují vědět že mi viete pomoc Lebo sem spihicki nadne a potřeboval bi sem obsah pomoc nehcem si sám ubližit alebo druhému prosím vás o pomoc prosím pošli tě mi na vás kontakt prosím a přeju vám krasdni den